ВИДИ ТА ФОРМИ СКAФОЛДИНГУ В ПРАКТИЦІ ВИКЛАДАННЯ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ ДЛЯ ПСИХОЛОГІВ НА 
ОСНОВІ МЕТОДОЛОГІЇ CLIL
УДК 372.881.111.1:378(045) 						M. Ю. Шкуропат
Київ
Триваюча війна загострила багато проблем, однією з болючих є психологічна травмованість та виснаженість населення, особливо переселенців із небезпечних або зруйнованих агресором територій Сходу та Півдня України. До «переселенців» належать і заклади освіти, разом з НПП, співробітниками та здобувачами освіти. Невизначеність, складні побутові умови, накопичені психологічні проблеми та емоційні стани, які не знаходять вирішення, призводять до значного погіршення якості життя, результативності роботи і навчання тисяч співробітників та здобувачів переміщених ЗВО. Проблемам організації психологічної допомоги присвячений проєкт Єразмус+ КА 2 «Підсилення психологічної стійкості та добробуту університетів (після)воєнної української нації_BURN», який буде виконуватися консорціумом з пʼяти українських університетів, серед яких ГІІМ під керівництвом Міжнародного університету психоаналітики (Берлін, Німеччина) за участі Університету Тарту та Латвійського Університету у 2024-2027 рр. Серед завдань проєкту – створення центрів психологічної підтримки здобувачів і викладачів у пʼяти українських університетах; навчити здобувачів, викладачів, психологів Центрів та громадських діячів інформованій підтримці та психологічній стійкості. Проєкт забезпечить доступ цільових груп до комплексу послуг психосоціальної реабілітації, таких як: кризове консультування та травмочутлива підтримка в гострих кризових ситуаціях. 
Очевидно, що для ефективної співпраці в такому проєкті з зарубіжними колегами, залучення студентів для виконання завдань проєкту, потрібні гарні навички англійської мови професійного спрямування. З метою підготовки здобувачів до участі у проєкті на кафедрі англійської філології та перекладу було запропоновано ДВВ «Англійська для психологів». В основу викладання було покладено принципи методології CLIL (предметно-мовного інтегрованого навчання), які були засвоєні викладачами ГІІМ у результаті участі у проєкті Еразмус + MultiEd. «CLIL – це освітній підхід, у якому використовуються різні мовні методики, які ведуть до подвійної форми навчання, де увага приділяється як мові, так і змісту: «…Досягнення цієї подвійної мети вимагає розробки особливого підходу до викладання, згідно з яким немовний предмет викладається не іноземною мовою, а з іноземною мовою та через неї» [1, c. 3]. Теоретики та практики CLIL наголошують, що CLIL об’єднує викладання змісту та мови в єдину навчальну програму з метою розвитку як предметних знань, так і оволодіння мовою.
Для ефективного досягнення результатів навчання всі практики СLIL наполягають на життєвій необхідності використання scaffolding – тобто різноманітних форм методичної підтримки здобувачів під час двовекторного навчання. Скафолдинг у CLIL полягає в наданні тимчасової підтримки здобувачам, коли вони взаємодіють зі складним змістом і мовою одночасно. Сам термін було запозичено зі сфери будівництва, де риштування (англ. scaffolds) – це тимчасові споруди, які допомагають робітникам зводити будівлю. Подібним чином в освіті «будівельні ліси» допомагають здобувачам в одночасному формуванні їхнього розуміння змісту предмета та мовних навичок, особливо на початковому етапі.
Скафолдинг у контексті CLIL працює як єдина, логічно вибудована схема підтримки – від попередньої оцінки знань – до етапу моніторингу результатів навчання. Перед введенням нового змісту викладачі оцінюють попередні знання здобувачів з предмета. Ця інформація допомагає їм адаптувати свої інструкції та підтримку відповідно до поточного розуміння здобувачів. Далі планується дозоване й систематичне введення змісту і мови, починаючи з простіших понять і мовних структур. Коли здобувачі стають більш досвідченими, складність змісту та мови зростає. Особливим викликом для викладача стає моделювання того, як спілкуватися предметною мовою зі здобувачами. Це може включати демонстрацію стратегій вирішення проблем або надання прикладів того, як обговорювати певну тему. Таке моделювання допомагає здобувачам зрозуміти очікувані мовні та когнітивні процеси.
Види методичної підтримки (скафолдів) різняться залежно від мети, складності змісту, мовної підготовки та особливостей здобувачів. Серед форм скафолдингу переважають наступні: графічний, сенсорний та інтерактивний. Cенсорний скафолдинг ефективний під час аудиторного навчання, оскільки передбачає одночасне використання фізичних та зорових елементів, маніпулятивних  засобів і наочності, а також невербальних форм спілкування – міміки та жести. Такий скафолдинг допомагає суттєво активізувати мисленнєві процеси. Під час навчання онлайн використання такого скафолдингу унеможливлюється. Проте графічний скафолдинг, який створюється за допомогою різноманітних онлайн інструментів, чудово працює в онлайн навчанні. Особливою продуктивністю відзначається інтерактивний скафолдинг, який використовується на етапі закріплення матеріалу, і може використовуватися як онлайн, так і аудиторно. Інтерактивний скафолдинг – це завдання, які вимагають від здобувача створення чогось нового, щоб показати своє розуміння матеріалу. Здобувачам пропонуються групові та проєктні форми роботи, які передбачають колаборацію для виконання завдань. 
З практичної точки зору, види скафолдингу умовно розподіляються на підтримку для змісту предмета та підтримку для мови навчання (scaffolding content / scaffolding language). Для скафолдингу змісту всі види завдань та робіт розбиваються на мікрозавдання, і всюди, де можливо активно використовуються візуальні образи (малюнки, схеми, графічні організатори, розумові карти, відео зображення). Для того, щоб направляти когнітивну діяльність здобувачів у процесі навчання, викладачі використовують відкриті та закриті запитання. Відкриті сприяють критичному мисленню та розвитку мови, тоді як закриті запитання слугують для перевірки розуміння змісту. 
Скафолдинг мови має відповідати таким умовам: використання коротких речень із простою структурою та коротких параграфів для читання; сортування вокабуляру за категоріями; багаторазове повторення («прокручування») термінів у різних вправах; виділення ключових фраз; використання техніки «мозковий штурм» в опрацюванні тематично обумовленої мови; написання визначень лексичних одиниць; використання мовленнєвих моделей. Змішаний скафолдинг може використовуватися на етапі контролю знань та навичок. Корисними будуть такі завдання: «find content mistakes and mark them in red, and find language mistakes and mark them in blue; make sentences using the following words …». 
Варто зазначити, що регулярний моніторинг навчального прогресу, так само як і конструктивний зворотний зв’язок, є невід’ємними частинами методичної підтримки. Викладачі прагнуть переконатися, що здобувачі досягають успіхів як у змісті, так і в мові, і вчасно вносять корективи в навчання. Викладачі надають відгуки про використання мови та розуміння змісту, допомагаючи здобувачам покращити свої навички з часом. У міру того, як здобувачі стають більш досвідченими, викладачі поступово знижують рівень наданої підтримки, дозволяючи їм брати на себе більше відповідальності за власне навчання.
Головний виклик для викладача «Англійської для психологів» і здобувачів – велика кількість складних термінів, які треба засвоїти за короткий проміжок часу (одна пара на тиждень) і навчитися вживати їх в мовленні для описування процесів, що відбуваються в психіці людини. Серед практичних порад викладачеві можна перелічити такі: надавати легкі завдання під час першого читання чи перегляду, наприклад, true/false запитання щодо фактів; передбачити чіткі завдання та причину опрацювання (читання або прослуховування) матеріалу; створювати складніші завдання, які потребують вживання вивченої лексики та термінології в інших контекстах; навчати та переробляти словниковий запас активно та мультимодально; підбирати різні типи текстів з метою активізації лексики пов’язати тему з реальним життям здобувачів; створювати завдання для «активного читання» (швидкий перегляд, сканування та вгадування); надавати завдання з візуальною підтримкою та інструменти скафолдингу: проєктні завдання, які привертають увагу до нетекстових аспектів введення (візуальні елементи, заголовки, субтитри, мова тіла), або які пояснюють, або ілюструють складний зміст, створювати завдання з різним рівнем складності.
Таким чином, скафолдинг – це критично важливий інструмент навчання, який допомагає просуватися вперед у навчанні, структурувати свої думки та мову.
ЛІТЕРАТУРА
1.	Coyle, D., Hood, P., Marsh D. Window on CLIL. Cambridge University Press. URL: http://surl.li/mszor .